Historie+&+Samfunn

Faget historie findes i den danske grundskole fra 3. til 9. klassetrin og faget samfundsfag på 8. og 9. klassertrin. I Sverige indgår de to fag historia og samhällskunskap under overskriften "Samhällsorienterande ämnen" sammen med fagene geografi og religionskunskap. I Sverige kommer der nye læseplaner fra skoleåret 2011-2012, men disse er endnu under udarbejdelse. I Norge er der 10. års undervisningspligt og fagene samfunnsfag og historie optræder allerede i grundskolen.
 * Om fagene historie og samfundsfag i Norge, Sverige og Danmark **

Der er oplagt grunde til at arbejde med historie og samfundsfag i et nordisk perspektiv: Landene er blandt andet et produkt af en række historiske stridigheder og forhandlinger (krige, pagter og alliancer) og de nordiske lande står som lande aktuelt over for ”stort set de samme udfordringer i fremti den ” som det er formuleret på den fælles nordiske side under Nordisk Råd, norden.org.
 * Grænseoverskridende merværdi for undervisning i geografi, historie og samfundsfag **

Den nordiske velfærdsmodel – ofte benævnt //’den universelle model’// eller //’den skattefinancierede model’// – er et unikt nordeuropæisk fænomen, som i disse år står overfor en række udfordringer. Projektet vil have disse to faglige genstandsfelter i undervisningen i historie og samfundsfag: de forskellige opfattelser af fælles-nordiske stridigheder (mellemtrinnet) og den nordiske velfærdsmodel (overbygningen).

Ved at arbejde med disse to områder under overskriften ’De Nordiske lande i tid og rum’ kan projektet leve op til dele af //formålene//, der er sat for de enkelte fag i de tre lande. Historiefaget skal ”styrke elevernes viden om og forståelse af historiske sammenhænge og øve dem i at bruge denne forståelse i deres hverdags- og samfundsliv” (Danmark) og de skal endvidere arbejde med viktige utviklingstrekk i norsk historie på 1800-talet og første halvdelen av 1900-talet (Norge). At arbejde med de enkelte nordiske landes fortællinger fra forskellige perspektiver gør at eleverne ”blir medveten om att historiskt givna samhälls- och kulturformer är tidsbundna och att varje tids människor skall bedömas utifrån sin tids villkor” (Sverige).

I forhold til samfundsfaget skal eleverne arbejde med ”centrale velfærdsprincipper og typer af velfærdsstater” (Danmark) og ved at holde de enkelte landes egne forståelser op mod hinanden opnår eleverne mulighederne for at ”reflektere over betydningen af egne og andres stereotype opfattelser af forskellige grupper” (Danmark). Undervisning i de fælles-nordiske udfordringer af den universelle velfærdsmodel og det nordiske demokrati og tænkningerne bag dem nødvendiggør at eleverne tager stilling til ”demokratiske verdiar og likestilling og til aktivt medborgarskap og demokratisk deltaking (Norge) og heraf skal de kunne ”forklare kva haldningar og fordommar er og drøfte moglegheiter og utfordringar i fleirkulturelle samfunn” (Norge). Ved at udfordre de enkelte landes selvforståelser (at lade svenske lærere undervise danske elever, norske lærere undervise svenske osv) og kollektive fortællinger får eleverne mulighed for at ”utveckla kunskaper om skiftande samhällsförhållanden och deras relation till demokratiska principer (Sverige).

De faglige områder vil blive angrebet med henblik på at skabe og udvikle det, vi kalder //'et metaperspektiv'// hos eleverne: De skal arbejde med perioder, problemstillinger og faglige begreber, som det gøres almindeligt i de tre landes grundskoler, //men// metaperspektivet, altså det at lægge et perspektiv oven op de perspektiver, man arbejder med normalt, vil bestå i at det ikke – her med et danske eksempel - er danske lærere, der undervisere danske elever i en bestemt nordisk, samfundsmæssig situation, som den er endt med at blive formuleret i bøger og acceptforhandlet på plads i Danmark, men at der i projektet vha af mobile, onlineteknologier etableres en mulighed for at danske elever møder de svenske og norske versioner af denne begivenhed.

- bliver i stand til at reflektere over at historien er menneskeskabt og ikke tilfældig. At mennesket er historieskabt men samtidig historieskabende - udvikler (kilde)kritisk sans i arbejdet med egen og andres historie og samfund (metaperspektivering) - udvikler forståelse for at norden har et fælles udgangspunkt, en fælles historie og en række fælles fremtidige udfordringer
 * De faglige mål ** **for en grænseoverskridende, nordisk undervisning i fagene historie og samfundsfag** skal sikre at eleverne

// Nedenfor følger nogle overordnede, didaktiske overvejelser over undervisningsindhold i de to fag: //

Fra omkring 1600 til ca 1725 omtaler svenskerne deres historie som ’Stormagtstiden’: Sverige agerer på den udenrigspolitiske scene som en førende stormagt og udvider sine områder ganske betydeligt. Hvordan ser Norge og Danmark på denne periode? 1657-58, hvor Sverige og Danmark bliver isfast med hinanden kan danne rammen for at eleverne arbejder med det historiske forløb set fra forskellige nordisk-nationale vinkler.
 * To faglige, eksemplariske områder med høj grænseoverskridende, nordisk merværdi: ”Stormagtstiden” og ”Tabet af Norge 1814”(mellemtrinnet) **

På det danske undervisningsministeriums hjemmeside kan man under historie finde omtale af en bog om [|Englandskrigene] i start af 1800-tallet, hvor ’tabet af Norge’ bliver en af konsekvenserne af konflikten med England. Det sker endeligt i 1814 – samme år som Norges Nationaldag grundfæstes (17/05/1814)! Danmark ’tabte’ Norge til Svenskerne som ’vandt’ efterfølgende. Perioden ca. 1800-1900 (Norges løse(re) forhold til Sverige opløses endeligt i 1905) danner baggrund for undervisningen på mellemtrinnet.

En grænseoverskridende, nordisk undervisning vil arbejde med at udfordre elevernes perspektiver (at udvikle et metaperspektiv på udvikling af samfund) på egen historie i disse perioder – //ved hjælp af de tre nordiske landes forskellige fremstillinger af de samme historiske perioder//: Hvordan fremstilles perioden i de enkelte lande? Hvorfor hedder det eksempelvis ’Danmark-Norge’ i Norge, men Danmark i Danmark omkring 1800? Hvorfor er Sverige i ’union’ med Norge gennem 1800-tallet, men Norge først ’frit’ i 1905? Disse undervisningsindhold peger frem mod de kommende demokratiers udvikling i de tre lander og lægger således op til forløbet i overbygningen – den skandinaviske velfærdsmodels vilkår nu og i fremtiden:

Undervisningen sætter fokus på tiden efter 1945 og frem til i dag. Undervisningen arbejder både med forskellige globale opfattelser af velfærdskonstruktioner men i særlig grad med den skandinaviske velfærdsmodels udfordringer og styrker post-1945. Faglige begreber som multikulturalitet, integration/segregation/assimilation, arbejdsløshed, sundhed, alderdom, mangfoldighed og centrale dele af økonomi mv. er centrale i forståelsen af denne nordiske velfærdskonstruktion. Denne undervisning skal munde ud i at eleverne skal have ”kännedom om samhällsekonomi, hushållsekonomi och privatekonomi och kunna diskutera möjliga vägar som leder mot ett hållbart samhälle såväl lokalt som globalt (Sverige, men lignende passus findes også i de to andre lande) og dermed bliver i stand til ”forklare kva haldningar og fordommar er og drøfte moglegheiter og utfordringar i fleirkulturelle samfunn” (Norge) samt at de kan ”reflektere over betydningen af egne og andres stereotype opfattelser af forskellige grupper” (Danmark)
 * Skandinavisk demokrati og velfærd; styrker og udfordringer (overbygningen) **

Begge områder vil som tidligere nævnt arbejde med et //metaperspektiv// på de kollektive fortællinger, der findes i de enkelte lande – nemlig når de enkelte landes selv- og fremmedforståelser af fortid, nutid og fremtid møder hinanden. Dette bærer i sig kimen til både at lære noget om egen og andres identitet og forståelse.

// [NB: der tales indenfor historie også om en ”fælles nordisk bronzealder” eller det nordiske bronzealdersamfund, men det har jeg valgt fra til fordel for den mere åbenlyse sammenhæng der er mellem afståelse/selvstændighed i den nordiske historie og det moderne nordiske demokrati og dets velfærdsudfordringer] //